Športové ihriská by mohli ochladzovať mestá cez dažďovú vodu uloženú pod trávnikom
![Športové ihriská by mohli ochladzovať mestá cez dažďovú vodu uloženú pod trávnikom](/image.php?url=files%2Farticles%2F13235.jpg&width=380&height=213&fit)
- Autor:
- Roman Mališka
- Zverejnené:
- 12. 7. 2024
- Hodnotenie:
- Už ste hlasovali.
Športové ihriská a ihriská s umelým trávnikom sú síce odolnejšie a vyžadujú si menej údržby ako ihriská s prírodnou trávou, ale počas teplého počasia sa veľmi zahrievajú. Vedci preto navrhli prirodzenú metódu ich ochladzovania, ako aj ochladzovania miest, v ktorých sa nachádzajú, a to pomocou dažďovej vody uskladnenej pod trávnikom.
Ihriská s prírodnou trávou sú zvyčajne oveľa chladnejšie ako ich náprotivky s umelým trávnikom, a to najmä vďaka tomu, že voda uložená v pôde a v samotnej tráve sa pri vystavení vysokým teplotám okolia postupne a nepretržite odparuje. Tým sa vytvára chladiaci efekt.
Naopak, umelý trávnik má tendenciu zadržiavať dažďovú vodu, aby sa dostala do pôdy pod ním. Výsledkom je, že voda po dopade na ihrisko jednoducho odtečie a pôda zostane relatívne suchá. Trávnik možno postriekať vodou, aby sa dosiahol krátkodobý odparovací chladiaci účinok, ale tenká vrstva kvapaliny na trávniku sa rýchlo vyparí a navyše spôsobuje, že hracia plocha je klzká, kým je tam ešte prítomná.
Tím holandských vedcov pod vedením Dr. Marjolein van Huijgevoortovej z Inštitútu pre výskum vody KWR sa nedávno rozhodol vyvinúť účinnejšiu alternatívu.
Na základe úspešných pokusov v interiéri výskumníci vytvorili štyri rôzne vonkajšie testovacie plochy s rozmermi 5 x 5 metra. Na jednej z nich bola vrstva špeciálneho umelého trávnika s otvorenou podložkou s hrúbkou 50 mm, ďalej 30 mm vrstva piesku, 20 mm vrstva poréznej peny absorbujúcej nárazy a 85 mm vysoká nádrž na dažďovú vodu.
Tá mala podobu mriežkovitého polymérneho konštrukčného materiálu s názvom Permavoid 85S, ktorý sa zvyčajne používa na uskladnenie vody pod pôdou a trávou v energeticky účinných „zelených strechách“ na budovách. Vodotesná vložka obklopujúca nádrž zabránila úniku vody.
Podstata spočíva v tom, že keď spadne dážď, prejde cez umelý trávnik a ďalšie vrstvy a nakoniec sa zhromaždí v nádrži. Sústava vertikálnych valcov naplnených kamenivom a vlnou v rámci systému Permavoid potom odvádza časť tejto vody späť do hornej časti nádrže prostredníctvom kapilárneho pôsobenia.
Keď sa trávnik a ostatné materiály zahrejú na vysokú vonkajšiu teplotu, voda sa z valcov neustále odparuje, prechádza cez penu, piesok a trávnik a dostáva sa do atmosféry. Tým sa vytvára odparovací chladiaci efekt, ktorý je podobný tomu, ktorý vytvára prírodná tráva a pôda.
Pri testoch vykonaných počas vlny horúčav v júni 2020 dosiahol trávnik na povrchu testovacej plochy chladenej zásobníkom teplotu 37 ºC. Pre porovnanie, ďalšia plocha pozostávajúca zo štandardného umelého trávnika s latexovou podložkou na tlmiacom gumovom substráte sa zohriala až na 62,5 °C. Tretia plocha pozostávajúca z prírodnej trávy a pôdy bola len o niečo chladnejšia ako plocha s trávnikom chladeným nádržou a dosiahla teplotu 35,3 °C.
Navyše teploty zaznamenané vo výške 75 cm nad testovacími plochami ukázali, že vzduch nad trávnikom chladeným dažďovou vodou zostal výrazne chladnejší ako vzduch nad štandardným trávnikom. Vedci dúfajú, že táto technológia v konečnom dôsledku nielen zníži teplotu rekreačných ihrísk s umelým trávnikom, ale aj zníži efekt „tepelného ostrova“, ktorý sa vyskytuje v mestách na celom svete.
A navyše, keď sa znížia náklady na túto technológiu, budú ihriská využívajúce túto technológiu uchovávať dažďovú vodu, ktorá by inak skončila v dažďovej kanalizácii. V čase, keď nie je dostatok dažďovej vody na naplnenie nádrží, by sa mohli napĺňať z mestského vodovodu.
„Ľudia v mestských oblastiach, najmä deti, majú čoraz väčšiu potrebu športových a hracích zariadení,“ hovorí van Huijgevoortová. „Touto prácou ukazujeme výhody systému podpovrchového uskladňovania vody a kapilárneho zavlažovania bez negatívnych účinkov ihrísk s umelým trávnikom.“
Článok o výskume bol nedávno uverejnený v magazíne Frontiers in Sustainable Cities.